‘The Lancet Global Health’ es fa ressò de l’assaig clínic contra el coronavirus iniciat a Catalunya
![medicine-1851178_1920_blau.png](/sites/default/files/styles/5_3_small/public/imports/dest/drupal7_imatges/medicine-1851178_1920_blau.png?h=e5aec6c8&itok=qyS4qg2j)
La revista ‘The Lancet Global Health’ publica un comentari editorial del Dr. Oriol Mitjà i el Dr. Bonaventura Clotet on presenten la seva estratègia per frenar l’avenç del nou coronavirus: fer el test diagnòstic a totes les persones amb símptomes d’infecció respiratòria, encara que siguin lleus, i tractar totes aquelles que donin positiu.
L’actual pandèmia de coronavirus està comportant mesures de contenció a nivell mundial que de moment no han aconseguit parar l’expansió del virus, que afecta ja 168 països i 209.839 persones i ha causat 8.778 morts. Per revertir aquesta situació, el Dr. Bonaventura Clotet i el Dr. Oriol Mitjà proposen en una carta publicada a la revista The Lancet Global Health fer el test diagnòstic a totes les persones que presentin símptomes respiratoris, encara que siguin lleus, tractar tots els que donin positiu i medicar de manera preventiva a tots els seus contactes propers.
El Dr. Clotet és director de l’Institut de Recerca de la Sida IrsiCaixa –impulsat per la Fundació “la Caixa” i el Departament de Salut de la Generalitat de Catalunya–, president de la Fundació Lluita contra la Sida (FLS) i cap del Servei de Malalties Infeccioses de l’Hospital Germans Trias i Pujol de Badalona. El Dr. Oriol Mitjà és cap de secció del mateix servei i metge i investigador de la FLS.
La revista es fa ressò així de l’assaig clínic que va ser presentat dilluns passat i que s’està realitzant a Catalunya per intentar aturar la propagació del virus. Hi participen inicialment unes 3.000 persones de la conca d’Òdena, el Maresme i el Vallès Oriental –195 persones detectades com a positives i uns 15 contactes de cada pacient–, i s’espera tenir els primers resultats a l’abril. Hi participen el Departament de Salut, l’Institut Català de la Salut, la Fundació Lluita contra la Sida, l’Hospital Universitari Germans Trias i Pujol i els laboratoris farmacèutics Rubió SA i Gebro Pharma SA.
Reduir la càrrega viral de les persones infectades
A The Lancet Global Health, els investigadors destaquen que alguns models matemàtics mostren que confinar els afectats i traçar les cadenes de transmissió no serà suficient mentre el factor R0 (la mitjana de casos nous que genera cada cas positiu) sigui major que 1’5. S’estima que el R0 del coronavirus actualment és superior a 2’5. Només a Espanya hi ha 17.147 afectats pel virus, que ha causat 767 morts.
Mitjà i Clotet proposen que l’administració d’antivirals just després de l’aparició de símptomes respiratoris pot reduir la transmissió de la malaltia, en disminuir el volum de virus en les secrecions dels individus infectats. “En el cas de l’actual coronavirus SARS-CoV-2, la càrrega viral en els esputs arriba al seu pic uns 5-6 dies després de l’aparició dels primers símptomes, i pot durar fins a 14 dies –explica Mitjà–. Les mesures de confinament a casa tenen una eficàcia variable, perquè depenen del compliment per part de la població, és impossible que se segueixin al 100% i a més les persones que conviuen a la mateixa llar segueixen exposades”, continua. L’antiviral que s’utilitza a l’assaig de Catalunya és el Darunavir, un antirretroviral que s’administra a les persones detectades com a positives.
Prevenció post-exposició per a col·lectius d’alt risc
Es calcula que la incidència d’infecció pel coronavirus en les persones que conviuen amb els afectats és d’un 15%, i d’un 10% en els contactes propers. En base a això, Mitjà i Clotet subratllen que l’emergència actual insta al desenvolupament de mesures urgents per prevenir la infecció en els contactes propers a un cas, els treballadors de la salut i altres col·lectius amb un risc elevat de contagi.
La seva proposta es basa en experiències prèvies de Profilaxi Post Exposició (PEP) per prevenir infeccions mitjançant medicaments. Per exemple, la rifampicina s’administra als contactes de persones amb infecció per meningococ i l’Organització Mundial de la Salut recomana l’oseltamivir per a persones amb alt risc d’infecció durant les pandèmies de grip.
Els investigadors apunten que la hidroxicloroquina, un medicament emprat per a la prevenció de la malària, bloqueja la fusió del coronavirus a la cèl·lula hoste. El fàrmac ha mostrat una elevada eficàcia contra els coronavirus –i específicament el SARS-CoV-2– en experiments in vitro, i resultats preliminars d’un estudi amb pacients a la Xina amb pneumònia associada al coronavirus indiquen que podria ser eficaç contra el responsable del brot actual. L’hidroxicloroquina és el fàrmac que s’està administrant tant a les persones diagnosticades positives com als contactes en l’assaig clínic a Catalunya.
Fàrmacs disponibles, segurs i assequibles
La implementació d’aquesta estratègia requereix de tres factors: que hi hagi un subministrament suficient de fàrmacs, que siguin segurs per a la salut i, idealment, que tinguin un preu assequible.
El Dr. Mitjà va presentar l’estratègia dimecres passat, durant una reunió amb el Comitè d’Experts de l’OMS per al desenvolupament d’estratègies de prevenció de la pandèmia. “També estem rebent consultes de països de l’Àfrica i d’Amèrica Llatina que, en tenir sistemes de salut més dèbils amb gairebé absència de llits de cures intensives o respiradors, necessiten parar la pandèmia abans no sigui massa tard”, apunta. “Hem d’aprofitar aquesta oportunitat i evitar que la pandèmia causi més estralls, tant en la salut de les persones com en els sistemes sanitaris i econòmics mundials. Una mesura de tractament preventiu podria canviar les regles del joc a millor”, conclouen els investigadors.
Iniciativa #JoEmCorono
Aquesta setmana s’ha engegat la iniciativa #JoEmCorono, impulsada per la Fundació Lluita contra la Sida, que té com a objectiu captar fons per a la recerca contra el nou coronavirus. Els diners recaptats es destinaran a l’assaig clínic amb medicaments per prevenir els contagis i al projecte comú d’IrsiCaixa, el Barcelona Supercomputing Center i l’IRTA-CReSA, que treballa per desenvolupar fàrmacs, anticossos i una vacuna contra el SARS-CoV-2.