Experts reclamen revisar el sistema d’avaluació dels investigadors per impulsar la ciència oberta
![_a046506.jpg](/sites/default/files/styles/5_3_small/public/imports/dest/drupal7_imatges/_a046506.jpg?h=903dff9f&itok=zzf6oFrx)
Experts d’universitats i centres d’investigació treballen en propostes perquè institucions de recerca i administracions fomentin la ciència oberta en el context espanyol i europeu. Algunes de les propostes són revisar el sistema d’avaluació, definir accions per fomentar la reproductibilitat dels experiments, incloure a la ciutadania a la recerca, per exemple, mitjançant laboratoris ciutadans, i promoure una cultura més col·laborativa, en la qual es publiquin resultats i dades de forma oberta.
Experts internacionals, convocats pel B·Debate Open science: from values to practice. Building a roadmap for transformative change, coincideixen en assenyalar que la revisió del sistema d’avaluació dels investigadors és imprescindible per impulsar la ciència oberta, un moviment que promou una ciència més accessible per a tothom, que sigui eficaç, reproduïble i transparent.
Actualment, moltes vegades l’avaluació de la carrera professional d’un investigador segueix centrant-se en el número de publicacions i el factor d’impacte de les revistes científiques on apareixen els seus articles. Diferents moviments internacionals ja han subratllat la importància de revisar aquest sistema per millorar la forma en què s’avalua la qualitat dels resultats i l’impacte de la investigació, com la Declaració de San Francisco d’Avaluació de la Investigació. A banda de la quantitat, l’avaluació de la recerca també ha de tenir en compte la qualitat.
L’ideòleg del concepte RRI, sigles anglosaxones que fan referència a la recerca i innovació responsables, René Von Schomberg, va comentar a Barcelona que el sistema d’avaluació actual genera eficàcia a nivell individual, però ineficàcia a nivell sistèmic. Això fa que, per exemple, el nivell de publicacions a Europa sigui molt alt, però no es tradueixi en nivells similars d’innovació. Per això, la Comissió Europea (CE) es planteja invertir en coalicions multiactor que treballin de manera cooperativa per buscar millors solucions a problemes persistents i complexes.
“L'Open Science pot ser una bona oportunitat per sortir de la paradoxa europea: bones mètriques en l'avaluació de publicacions d'excel·lència però no tan bons resultats en termes d'innovació enfocada a trobar solucions per als desafiaments socials. La definició de prioritats d'investigació que involucrin diferents parts interessades serà clau en aquesta transformació necessària del sistema d'R+D”, comenta Rosina Malagrida, responsable del Living Lab de Salut d'IrsiCaixa, que ha coorganitzat el B·Debate.
Un nou model d’avaluació
Els participants el B·Debate, reunits el 4 i 5 d’octubre a CosmoCaixa Barcelona, van admetre que encara queda un camí llarg i dur per recórrer, que ha de començar per un model d’avaluació diferent a l’actual. Els experts van proposar un nou model d’avaluació que hauria de ser més flexible, tenir en compte la varietat d’àrees d’investigació, el contingut dels articles científics –i no només les seves mètriques–, i l’impacte dels resultats en el seu context. Aquestes i altres preocupacions de la comunitat científica s’inclouran en un document, en procés d’elaboració durant les properes setmanes, per redactar una sèrie de recomanacions per les institucions locals, regionals, d’àmbit estatal i europeu que els ajudin a impulsar la ciència oberta.
Recentment, tant el govern espanyol com el de la Generalitat de Catalunya han expressat la seva voluntat d’implementar la ciència oberta amb plans nacionals. A nivell europeu, la CE juntament amb 12 organismes nacionals, tots ells finançadors de R+D, van impulsar el mes passat el Pla S, una iniciativa en la qual es comprometien a exigir als investigadors finançats amb els seus fons que publiquessin els resultats dels projectes en accés obert i immediat a partir de 2020. Aquest B·Debate volia aprofitar aquest moment polític únic per oferir els seus propis suggeriments i canvis estructurals I estratègies de desenvolupament per impulsar la ciència oberta.
Per exemple, una de les propostes que es va incloure va ser la necessitat de crear incentius per millorar la reproductibilitat dels experiments. Altres idees van posar en valor els laboratoris ciutadans I altres iniciatives participatives per incloure a diferents actors en la recerca. A nivell més general, els experts van convenir la necessitat de promoure una cultura més col·laborativa en la qual es comparteixin els resultats, així com les dades i els processos per arribar a ells.
Múltiples actors
A banda de la política, aquest canvi de paradigma incumbeix a nombrosos actors que participen de la recerca com les agències d’investigació, els científics, els editors, els centres de recerca i les biblioteques, entre d’altres.
En aquesta ocasió, B·Debate ha estat coorganitzat per 5 institucions amb experiència en aquesta qüestió i involucrades en projectes europeus de la recerca i innovació responsables (RRI, per les seves sigles en anglès) i ciència oberta: el Centre de Regulació Genòmica (CRG), la Universitat de Barcelona (UB), la Universitat Oberta de Catalunya, l’Institut d’Investigació de la Sida IrsiCaixa i l’Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal).